den 3 juni 2024
Unika cellfynd kan minska lidandet för personer med svår astma
Cirka 40 000 svenskar lever med svår astma som orsakar stort lidande. Nu har forskare vid Karolinska institutet med anslag från Hjärt-Lungfonden upptäckt en specifik cell som tros spela en stor roll vid icke-allergisk astma. Genom att undersöka dessa celler vidare finns möjligheter att optimera användandet av läkemedel och minska lidandet för personer med svår astma.
![Mjösberg_Jenny_SIR.jpg](/media/2963/mjoesberg_jenny_sir.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=200&rnd=133281350380000000)
Jenny Mjösberg
Professor. Foto: Ulf Sirborn.
![Kristina Sparreljung_Leonard Gren.jpg](/media/2849/kristina-sparreljung_leonard-gren.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=200&rnd=133245589080000000)
Kristina Sparreljung
Generalsekreterare Hjärt-Lungfonden Foto: Leonard Gren.
- Min forskargrupp har gjort spännande upptäckter i lungans lymfocytsystem, bland annat av så kallade medfödda lymfoida celler (ILCs) typ 2 som, tillsammans med T celler, tros spela en stor roll vid icke-allergisk astma, säger Jenny Mjösberg, professor vid Karolinska Institutet, mottagare av Hjärt-Lungfondens Stora Forskningsanslag 2024.
Omkring 800 000 personer i Sverige lever med astma. Ca 40 000 av dessa lider av svår astma, globalt uppgår siffran till cirka 16 miljoner människor. Svår astma orsakar stort lidande för individen. Det finns därför ett stort behov av ökad kunskap om sjukdomen och förbättrade behandlingar.
Jenny Mjösberg, professor vid Karolinska Institutet, tilldelas nu Hjärt-Lungfondens Stora Forskningsanslag 2024 på 15 miljoner kronor för fortsatta studier av de unika cellfynden.
- I Sverige lever många med svår astma och det saknas idag botande behandling. Jenny Mjösbergs forskning har potential att optimera användandet av läkemedel och minska lidandet för de här personerna, säger Kristina Sparreljung, generalsekreterare för Hjärt-Lungfonden.
Genom etablerade samarbeten med kliniska forskare på Svår-Astma-Centrum på Karolinska Universitetssjukhuset kommer forskargruppen att kartlägga vita blodkroppar i unika lungvävnadsprover från personer med svår astma.
Vävnadsproverna från personer med svår astma undersöks och kan komma att identifiera sjukdomskopplade lymfocyter vars funktion kommer att undersökas i provrör, och dess förekomst kommer att undersökas i större grupper av patienter med svår astma, både före och under behandling med biologiska läkemedel.
Om Hjärt-Lungfondens stora forskningsanslag
Uppgår till 15 miljoner kronor fördelat på tre år, vilket gör Hjärt-Lungfondens stora forskningsanslag till det enskilt största i Sverige inom hjärt- och lungområdet.
Syftar till att skapa förutsättningar för avgörande genombrott inom ett viktigt forskningsområde med stor betydelse för patienter.
Bedöms av en nordisk bedömningskommitté och tilldelas banbrytande svensk hjärt- och lungforskning.
Huvudsökande kan endast tilldelas anslaget en gång.
Riktar sig främst till väl etablerade forskare med hög kompetens.
Har funnits sedan 2008 och delas sedan 2012 ut av Hjärt-Lungfondens hedersordförande H.K.H. Prins Daniel.
Astma är: En sjukdom som beror på att luftrören är kroniskt inflammerade. När luftrören utsätts för retande eller allergiframkallande ämnen i luften eller när födan framkallar en allergisk reaktion uppstår kramp i den glatta muskulaturen runt luftrören, som också blir inflammerade och svullna.
Symtom: Vanliga symptom är återkommande perioder av hosta, väsande och pipande andning, tryckkänsla över bröstet, andnöd samt ångest i samband med anfallen.
Drabbade i siffror: Omkring 800 000 personer i Sverige lever med astma. Mellan 15 och 25 procent av dessa uppnår inte en god astmakontroll, vilket kan innebära stora problem i vardagen. Ungefär 160 000 barn och ungdomar i Sverige beräknas ha astma. Närmare 150 personer avlider i astma varje år.
Forskningsframgångar: Tack vare forskningen har många av de riskfaktorer som ligger bakom astma identifierats, medan andra har omprövats. Nya behandlingar har utvecklats och dödligheten i astma har minskat med närmare hälften sedan millennieskiftet.
Forskningens utmaningar: Att identifiera markörer för astma, utveckla nya läkemedelsbehandlingar, utveckla kunskaperna om kopplingen mellan astma i barndomen och nedsatt lungfunktion i vuxen ålder, bli bättre på att förebygga försämringsperioder för astmapatienter samt att utveckla råden kring levnadsvanor för astmasjuka.
Hjärt-Lungfondens visionära forskningsmål: Att bättre förstå hur olika typer av astma uppkommer, förbättra diagnostiken samt utveckla och individanpassa behandlingar som förbättrar livskvaliteten för de drabbade.
Källa: Hjärt-Lungfonden.