den 17 juni 2024
Sjöbergstiftelse-miljoner till flera cancerprojekt
Ett projekt för effektivare behandling av aggressiv prostatacancer får 21 miljoner kronor av Sjöbergsstiftelsen. Projektet leds från Umeå universitet och Göteborgs universitet och har medverkan från flera lärosäten och universitetssjukhus i Sverige. Sjöbergstiftelsen har även tilldelat 30 miljoner kronor till ett projekt som leds av professor Beatrice Melin, Umeå universitet. Målet för projektet är att identifiera proteiner i blodet som kan användas för tidig upptäckt av cancer.
![Andreas_Josefsson_MPN.jpg](/media/4147/andreas_josefsson_mpn.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=200&rnd=133631146690000000)
Andreas Josefsson
Docent och urolog. Foto: Mattias Pettersson.
![Karin Welén foto Ida Welén.jpg](/media/4148/karin-welén-foto-ida-welén.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=200&rnd=133631148310000000)
Karin Welén
Docent och urolog. Foto: Ida Welén.
![Beatrice Melin Prof..jpg](/media/3579/beatrice-melin-prof.jpg?anchor=center&mode=crop&width=150&height=200&rnd=133489278230000000)
Beatrice Melin
Professor och överläkare. Arkivfoto.
Nästan hälften av alla män som avlider i prostatacancer i Sverige diagnosticerades med aggressiv cancer, men som ännu inte spridit sig. Därmed borde det ha funnits möjligheter att hejda förloppet, men dagens behandlingar är dock ofta otillräckliga för denna högriskgrupp.
– Med projektet hoppas vi kunna förbättra överlevnaden genom att bli bättre på att hitta den behandling som fungerar bäst för varje enskild patient, säger Andreas Josefsson, urolog och docent vid Umeå universitet, initiativtagare och ansvarig för projektet.
I projektet Sprintr (Swedish Prostate cancer Initiative for Novel Treatment Regimens) kommer forskarna att identifiera nya biomarkörer som används och utvärderas för förmågan att fördela patienter på bästa sätt till olika behandlingsalternativ i en plattform för läkemedelsstudier. Även information om kostnaderna för analyser i relation till effekt av behandlingar ska samlas in för att se om det är ekonomiskt försvarbart att använda i vården.
Ett annat viktigt mål med Sprintr är att skapa en grundstruktur för datainsamling och patientuppföljning som, utöver den specifika frågeställningen inom Sprintr, blir tillgänglig för alla prostatacancerstudier i Sverige.
– Planen är att alla män i hela landet som har en misstänkt prostatacancer ska tillfrågas om att delta. Eftersom Sverige har en relativt liten befolkning kan det annars ta lång tid att få tillräckligt stora studier, säger Karin Welén, docent vid Göteborgs Universitet, projektledare inom studien.
Inom Sprintr kan sedan patienter specifikt matchas och bjudas in till olika studier, vilket underlättar rekrytering till kliniska studier och ökar möjligheten för patienter att delta, oberoende av var i Sverige de bor och behandlas.
Årligen får cirka 10 000 svenskar diagnosen prostatacancer. I många fall är cancern botbar, men cirka 2 500 svenska män per år dör av prostatacancer. Det gör prostatacancer till den cancerform som flest män dör av i Sverige.
Projektet leds från Umeå universitet och Göteborgs universitet. Andra medverkande är Karolinska Institutet, Lunds universitet, Uppsala universitet, Örebro universitet, Linköpings universitet, Kungliga Tekniska Högskolan. Dessutom ingår respektive regioner och SciLifeLab. Anslaget om 21 miljoner kronor från Sjöbergsstiftelsen är på tre år, med möjlighet till förlängning i ytterligare sju år.
Sjöbergstiftelsen har tilldelat 30 miljoner kronor till ett projekt som leds av professor Beatrice Melin, Umeå universitet. Målet för projektet är att identifiera proteiner i blodet som kan användas för tidig upptäckt av cancer.
Ju tidigare en cancersjukdom upptäcks, desto större är möjligheterna att den kan botas. En lovande strategi för tidig upptäckt är om man kan använda blodprover för att hitta biomarkörer, proteiner eller andra faktorer, som visar på det finns cancer någonstans i kroppen.
I projektet “Utveckling av en atlas för tidig upptäckt av cancer”, som leds av Beatrice Melin tillsammans med Tobias Sjöblom vid Uppsala universitet, ska forskarna identifiera proteiner i blodplasma som fungerar optimalt för att diagnosticera cancer. I Umeådelen av projektet kommer forskarna att analysera en bred proteinpanel i PREDICT-projektet. Det långsiktiga målet att är skapa biomarkörpaneler som kan användas för screening eller tidig diagnostik vid symptom som skulle kunna vara cancer.
– Vi har skapat en plattform för precisionshälsa med PREDICT-studien, och medlen gör att vi nu till fullo kan komma i gång med analys av proverna som är insamlade inom ramen för Västerbottens Interventionsprojekt (VIP). Om vi hittar cancer tidigt, så kommer överlevnaden efter cancerdiagnos på lång sikt att förbättras, säger Beatrice Melin.
De beviljade bidragen ska användas under åren 2025–2027. Efter en utvärdering av hur projekten framskridit, kan de tilldelas ytterligare 70 miljoner kronor för de följande sju åren. Projekten ska genomföras i samarbete med forskarkollegor vid Uppsala universitet, Umeå universitet, Karolinska Institutet, Göteborgs universitet, KTH, Linköpings universitet och Lunds universitet samt Akademiska sjukhuset, Norrlands universitetssjukhus, Karolinska universitetssjukhuset och Sahlgrenska universitetssjukhuset.
Sjöbergstiftelsen instiftades efter en donation av affärsmannen Bengt Sjöberg. Stiftelsens ändamål är att ”främja vetenskaplig forskning med huvudsaklig inriktning på cancer, hälsa och miljö”. Under 2023 utlyste stiftelsen medel till så kallade flagship projects, där samarbetsprojekt mellan olika lärosäten skulle kunna få stöd med upp till 100 miljoner kronor under tio år.
Källa: Umeå universitet.