den 28 november 2018
Forskare vill förbättra den psykiatriska slutenvården
![](/media/1542/kvinna_nedstaemd_canstock.jpeg?center=0.42611683848797249,0.53899082568807344&mode=crop&width=900&height=230&rnd=131878708870000000)
Den psykiatriska slutenvården ska bli bättre för patienterna. Det är målet för ett projekt med nationellt genomslag där forskare från Örebro universitet ingår.
– Forskningen har under många år konstaterat att miljön på slutenvårdsavdelningarna är trist och patienterna upplever inte att de får den vård de behöver. Det här vill vi försöka göra något åt, säger Veikko Pelto-Piri, utredare för område psykiatri vid Region Örebro län och forskare knuten till Örebro universitet.
Trygg och meningsfull psykiatrisk heldygnsvård heter projektet där forskare från Örebro och Umeå universitet är inkopplade. De kommer att samarbeta med fem regioner eller landsting, varav Örebro och Västerbotten i nuläget är klara.
England förebilden
Förebilden är England och två projekt inom den psykiatriska slutenvården, Star Wards och Safewards.
– Inom Star Wards har man med enkla medel skapat dagliga aktiviteter på avdelningarna, allt från att välkomna volontärer att göra insatser till att se till att det finns tillgång till brädspel och dvd-filmer. Det eliminerar inte bara tristess utan leder också till att patienterna återhämtar sig snabbare.
Samtalsbehandling är en annan central del inom Star Wards.
– Personalen har varje dag ett 15 minuter långt samtal med patienten där man går igenom vården och patientens situation i stort. Man tittar exempelvis på vilket yrke eller annan sysselsättning som patienten har – vad han eller hon kan rehabiliteras till.
Behöver börja tidigare
Det finns undantag, men generellt påbörjas denna process i Sverige först när patienten lämnat slutenvården och befinner sig inom öppenvården.
– I de flesta fall är slutenvården en plats där personalen ställer in mediciner och tar hand om det mest akuta. Men vi behöver börja med återhämtningsprocessen så tidigt som möjligt.
Det finns en omfattande forskning som visar att patienterna återhämtar sig snabbare om innehållet i vården ökar genom engagerad personal, sociala aktiviteter och samtalsbehandling.
– Dessutom minskar risken för hot och våld, vilket är mycket viktigt. Psykiatrins personal har en arbetsmiljö där hot och våld förekommer allt för ofta, förklarar Veikko Pelto-Piri.
Nationellt genomslag
Han presenterade projektet förra veckan vid en träff på Sveriges kommuner och landsting, SKL. Där fanns även företrädare för den nationella psykiatrin representerade.
– Tanken är att programmet ska få ett nationellt genomslag. I vår kartläggning hoppas vi kunna ta reda på vilka åtgärder som fungerat internationellt men också vilka som kan fungera i svenska sammanhang.
Källa: Örebro universitet
Projektet startar nästa år och ska ledas av Veikko Pelto-Piri inom ramen för Social Impact Lab. Det är en del av Örebro universitet Holding AB:s innovationsverksamhet ORU innovation. Syftet med Social Impact Lab är att se till att den forskning och kompetens som finns på universitetet kommer samhället till nytta.